A | B | C | D | E | F | G | H | CH | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9
Johan Ludvig Runeberg | |
---|---|
![]() Portrét od Alberta Edelfelta | |
Narození | 5. února 1804 Jakobstad, švédské Finsko |
Úmrtí | 6. května 1877 (ve věku 73 let) Porvoo, ![]() |
Místo pohřbení | hřbitov Näsinmäki, Porvoo |
Povolání | kněz, básník, profesor |
Národnost | finští Švédové |
Alma mater | Císařská akademie v Turku |
Literární hnutí | romantismus |
Významná díla | Kung Fjalar (1844), Vårt land (1846), finsky Maamme (finská národní hymna), Fänrik Ståls sägner (1848, 1860), |
Ocenění | rytíř Řádu polární hvězdy (1844), Řád sv. Anny druhé třídy (1855), rytíř Řádu Dannebrog (1858), komandér Řádu polární hvězdy (1860), komandér velkokříže Řádu polární hvězdy (1873) |
Manžel(ka) | Fredrika Charlotta, rozená Tengströmová (1831–1877) |
Děti | sedm synů a jedna dcera[1] |
Rodiče | Lorenz Ulrik Runeberg (1772-1828) a Anna Maria, rozená Malmová (1782-1834).[1] |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Johan Ludvig Runeberg (5. února 1804, Jakobstad, finsky, Pietarsaari – 6. května 1877, Porvoo) byl švédsko- finský kněz, profesor a romantický básník. Ačkoliv psal svá díla švédsky je považován za finského národního básníka.[2][3] Měl ovšem také velký vliv na švédskou literaturu.[4]
Život
Runeberg se narodil v Jakobstadu (finsky Pietarsaari) ve Finsku do švédsky mluvící rodiny. Jeho rodiče byli finští Švédové, námořní kapitán Lorentz Ulrik Runeberg a Anna Maria, rozená Malmová. Rodina nebyla příliš bohatá, ale měla řadu významných příbuzných, z nichž nejslavnější byl Jacob Tengström, jmenovaný biskupem (později arcibiskupem) v Turku v roce 1803.[1]
V osmi letech byl poslán ke svému strýci do Oulu, kde navštěvovat základní školu. Poté strávil tři roky na gymnáziu ve Vaasa a roku 1822 začal studovat na Císařské akademii v Turku. Zde se seznámil s Johanem Vilhelmem Snellmanen a našel nové podněty v romantickém nacionalismu turkuské romantiky. Během studií si přivydělával jako soukromý vychovatel v Saarijärvi, kde se seznámil s krajinou vnitrozemí, finským rolnictvem, jeho životem a písněmi, s lidovými hrdinskými příběhy i vzpomínkami na rusko-švédskou válku v letech 1808-09. Podařilo se mu našetřit si peníze a díky tomu a také díky stipendiu se mu roku 1827 podařilo dostudovat a získat titul doktora filozofie.[1].[5]
Když byla univerzita na podzim 1828 převedena do Helsinek, Runeberg se se rovněž přestěhoval s cílem pokračovat ve své akademické kariéře. Nejprve se živil jako novinář, pracoval také jako asistent univerzitního senátu a dával soukromé hodiny (například učil Zachariase Topelia). V roce 1830 mu jeho pojednání o srovnání Médey od Eurípida a Senecy vyneslo místo lektora rétoriky, předmětu, který zahrnoval výuku literatury, stylu a vedení studentů při psaní. Specializoval se na řeckou literaturu, která se stala podnětem k jeho vlastní básnické tvorbě. V tomto roce vydal také svou první básnickou sbírku Dikter (Básně).[1]
V roce 1831 se oženil se svou sestřenicí z druhého kolena Fredrikou Charlottou Tengströmovou, se kterou měl osm dětí, z nichž přežilo šest chlapců. Fredrika sama byla spisovatelkou a novinářkou a společně s manželem byli členy Sobotního spolku (Lauantaiseura), který vedl jejich společný příbuzný profesor Johan Jakob Tengström. V tomto roce také společně s dalšími mladými univerzitními učiteli založil Helsingfors Lyceum, první moderní finskou soukromou internátní školu vyučující ve švédštině. V následujícím roce začal vydávat nový čtrnáctideník Helsingfors Morgonblad, ve kterém se svou ženou informovali o světovém dění pomocí zahraničních novin, z nichž si vybírali a překládali vhodné úryvky.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Porvoo_-_Runeberg_museum_-_20180819143318.jpg/220px-Porvoo_-_Runeberg_museum_-_20180819143318.jpg)
V roce 1837 získal Runeberg stálé místo učitele římské literatury na gymnáziu v Borgå (finsky Porvoo). Tato funkce zahrnovala i členství v katedrální kapitule diecéze Borgå, a proto byl Runeberg v roce 1838 vysvěcen na kněze. Od roku 1842 vyučoval na gymnáziu i řeckou literaturu, roku 1844 získal titul čestného profesora a v letech 1847 až 1850 byl ředitelem gymnázia. Založil zde také roku 1838 spolu s dalšími Borgå Tidning, noviny vcházející dvakrát týdně, do kterých přispíval až do roku 1848.[1]
Jako básník si Runeberg brzy získal vynikající pověst nejen ve Finsku, ale i ve Švédsku a koncem 30. let také v Rusku, kde se mu říkalo „finský Puškin“. Jako první švédský spisovatel spojil své dílo s osudem finského národa a zvěčnil v něm ideál finského národního obrození. Všechny jeho knihy byly proto přeložena do finštiny. Kromě lyriky vydal i epické cykly, ve kterých se snažil zobrazit národní hrdost a sebevědomí finského národa. Ve svých básních, inspirovaných lidovou poezií, spojoval romantické postupy s realistickými motivy a podal v nich harmonicky přesný obraz života a zvyklostí venkovského lidu. Za jeho nejvýznamnější dílo je považován epos Kung Fjalar (1844, Král Fjalar) odehrávající se ve vikingské době, a lyricko-epický cyklus Fänrik Ståls sägner (dva díly, 1848, 1860, Vyprávění praporčíka Ståla) tematicky čerpající ze švédsko-ruské války z let 1808-1809..[2][3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Runeberg_grave_memorial_1.jpg/220px-Runeberg_grave_memorial_1.jpg)
Roku 1851 podnikl takřka triumfální a jedinou svou zahraniční cestu do Švédska, kde získal rovněž pověst národního básníka. Velkou část 50. let pak věnoval práci na luteránském zpěvníku a psaní hymnů. Revidoval mnoho starších hymnů a sám jich napsal šedesát dva. V roce 1857 odešel do důchodu a s rodinou žil ze své penze a z honoráře za vydání zpěvníku. Během lovecké výpravy v roce 1863 byl postižen mrtvicí, ochrnul, byl upoután na lůžko a nemohl posledních třináct let svého života psát. Zemřel roku 1877 v Porvoo. Básníkova smrt byla příležitostí k národnímu smutku.[1]
Výběrová bibliografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ec/Elgskyttarne.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/MECHELIN%281894%29_p340_King_Fjalar.jpg/220px-MECHELIN%281894%29_p340_King_Fjalar.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/F%C3%A4nrik_St%C3%A5ls_s%C3%A4gner-first_page.png/220px-F%C3%A4nrik_St%C3%A5ls_s%C3%A4gner-first_page.png)
- Dikter (1830, Básně), sbírka romantických lyrických básní, které odráží básníkovu lásku k finské krajině a ke skromnému a vytrvalému horskému lidu. Autor v ní kombinuje tradice evropského klasicizmu a romantismu a zejména pak klasického antického básnictví, především Horatiových ód. Její význam tkví také v tom, že znamenala počátek rozkvětu vydávání poezie ve Finsku, protože do té doby vycházely ve Finsku sbírky poezie jen ojediněle.[6]
- Serbiska folksånger (1830, Srbské lidové písně), překlad z němčiny. [7]
- Grafven i Perrho (1831, Hrob v Perrho), veršovaná romance z finského života.[4]
- Elgskyttarne (1832, Lovci losů), delší epická idylická báseň v hexametrech obsahující úvahy o manželství a lásce a podávající harmonický a téměř etnograficky přesný obraz života a zvyklostí venkovského lidu.[3]
- Dikter. Andra Häftet (1833, Básně. Druhý sešit), ve druhé básníkově sbírce se již objevují realističtější motivy.[3]
- Friaren från landet (1834, Nápadník z venkova), neúspěšná komedie, s jejíž úrovní byl nakonec nespokojen i sám autor.[8]
- Hanna (1836), dílo připomíná idylické německé eposy té doby. Hlavní postavou je dcera duchovního. Její bratr a jeho přátelé přijedou z univerzity na venkovskou faru a společně se vydají na túru na vysokou horu, během níž se za letní noci probudí láska mezi jedním z hostů a Hannou, které ale zároveň láme srdce myšlenka na opuštění osamělého otce.[1]
- Julqvällen (1841, Štědrý večer), báseň je napsána hexametrem a má žánrové prvky idyly i hrdinského eposu. Odehrává se na Štědrý den na panství, kde panuje ponurá atmosféra, protože zeť starého majora je pryč. Bojuje v rusko-turecké válce a všichni jej považují za mrtvého. Pravou váboční náladu přinese na panství až jeho nečekaný návrat.[9]
- Nadeschda (1841, Naděžda), tragická romantická básnická povídka o deviti zpěvech odehrávající se v Rusku v době Kateřiny Veliké. Naděžda je mladá a krásná dívka, do které se zamilují dva bratři a začnou soupeřit o její přízeň, což má tragické důsledky.[10]
- Dikter. Tredje Häftet (1843, Básně. Třetí sešit).[2]
- Kung Fjalar (1844, Král Fjalar), epos považovaný za vrchol básníkovy epické tvorby.[2], Dílo je ovlivněno antickým mýtem o Oidipovi a hrdinskými příběhy z období preromantismu a romantismu, jako jsou Ossianovy zpěvy (1765) od Jamese Macphersona nebo Frithiofs Saga (1825, Píseň of Frithiofovi) od Esaiase Tegnéra.[3] Fjalar je vikingský král, který věří pouze své moci a vůli. Má dvě děti: syna a dceru. Když mu je předpovězeno, že jeho rodina bude vyhlazena incestem, nechá dceru svrhnout z útesu do moře, aby zabránil splnění předpovědi. Dcera se však neutopí, je zachráněna, stane se schovankou krále keltského království Morven, kde žije jako princezna Oihonna. Fjalar stárne, ale jeho syn Hjalmar získává slávu svými válečnými činy. Když dotazí do Morvenu a zvítězí i tam, Oihonna se do něho zamiluje a stane se jeho nevěstou. Hjalmar však zjistí, že je to jeho sestra. Oihonna nemůže žít v takové hanbě a zabije se. Po návratu domů Hjalmar vše řekne otci a také spáchá sebevraždu. Fjalar přiznává porážku od vyšších sil a rovněž si vezme život.[11]
- Fänrik Ståls sägner (1848 a 1860, Vyprávění praporčíka Ståla), dvoudílný soubor lyricko-epických romancí a balad tematicky se vtahujících k rusko-švédské válce v letech 1808-1809, v důsledku které bylo Finsko odtrženo od Švédska a připojeno k Rusku. Soubor není považován za umělecký vrchol Runebergovy tvorby, je však jeho dílem nejpopulárnějším a nejvlivnějším. Získalo postavení reprezentativního díla finského národního obrození a úvodní báseň Vårt land, ve finském překladu Maamme (Má vlast) zhudebněná německým skladatelem Fredrikem Paciem se stala finskou národní hymnou. Jednotlivé básně jsou předkládány jako praporčíkovy vzpomínky a reflexe a na pozadí náčrtu nejdůležitějších válečných událostí popisují osudy různých fiktivních i skutečných postav od prostých vojáků až po nejvyšší důstojníky.[12]
- Smärre berättelser (1854, Malé příběhy), povídky a eseje.[4]
- Förslag till Svensk psalmbok för de evangelisk-lutherska församlingarne i Storfurstendömet Finland (1857, Návrh švédského zpěvníku pro evangelicko-luteránské sbory ve Finském velkovévodství), návrh vzbudil z dogmatických důvodů odpor jak na straně pietistů, tak i uvnitř církve a nebyl nikdy přijat, což Runebergovi způsobilo doživotní hořkost.[13]
- Kan ej (1862, Nemůžu), neúspěšná sentimentální komedie.[13]
- Kungarne på Salamis (1863, Králové ze Salaminy), tragédie v řeckém antickém stylu zabývající se myšlenkou spravedlnosti.[1]
Adaptace
Hudba
Mnoho Runebergových básní bylo zhudebněno a především písně Jeana Sibelia dosáhly mezinárodní slávy.[14]
Báseň Vårt land (1846, Má vlast) zhudebněná německým skladatelem Fredrikem Paciem ve finském překladu Maamme od Paava Cajandera z roku 1848 a Julia Krohna z roku 1867 se stala finskou národní hymnou.[15][16]
Anglický skladatel Arthur Goring Thomas napsal roku 1885 na libreto Juliana Sturgise operu Nadeshda.[10]
Podle Vyprávění praporčíka Ståla vytvořil finský skladatel Henrik Otto Donner roku 1976 na libreto Bengta Ahlforse muzikál (operetu), což vyvolalo skandál a bouřlivou debatu, protože Runebergova předloha byla považována za neslučitelnou s operetním žánrem.[17]
Film a televize
- Fänrik Ståls sägner (1910, Vyprávění praporčíka Ståla), švédský krátký němý film, režie Carl Engdahl.[18]
- Fänrik Ståls sägner (1926, Vyprávění praporčíka Ståla), švédský němý film, režie John W. Brunius.[18]
- Vänrikki Stoolin tarinat (1939, Příběhy Vänrikkiho Stoola), finský film podle Vyprávění praporčíka Ståla, režie John W. Brunius a Roland af Hällström.[18]
- Sven Tuuva (1958), finský film podle básně Sven Dufva, která je součástí Příběhů praporčíka Ståla, režie Edvin Laine.[18]
- Maalaiskosija (1964, Nápadník z venkova), finský televizní film, režie Timo Bergholm.[18]
- Fänrik Ståls sägner (1981, Vyprávění praporčíka Ståla), finsko-švédské televizní zpracování muzikálu Henrika Otto Donnera, režie Bengt Ahlfors.[18][19]
Ocenění
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Johan_Ludvig_Runeberg.jpg/220px-Johan_Ludvig_Runeberg.jpg)
Již během svého života obdržel Runeberg mnoho vyznamenání včetně komandéra velkokříže Řádu polární hvězdy roku 1873. Stal se také členem Švédské královské akademie a Carské akademie umění. Runebergův dům byl koupen od dědiců z vládních fondů v roce 1880, zrestaurován a otevřen pro veřejnost jako muzeum v roce 1882. V Helsinkách byla roku 1885 odhalena jeho socha, dílo jeho syna Waltera (1838–1920).[1]
Švédská literární společnost ve Finsku (Svenska Litteratursällskapet i Finland), založená roku 1885, převzala úkol uchovat Runebergovu památku. Jeho výroční oslava se každý rok 5. února v den Runebergova narození slaví jako tzv. „Runebergův den“ („Runebergin päivä“). S tímto dnem se pojí tzv. „Runebergovy dortíčky“ („Runebergintorttu“). Toto pečivo ochucené mandlemi je běžně dostupné v obchodech a jejich tradice pochází údajně od Runebergovy manželky Fredriky. Ta prý byla tak šetrná žena, že do svých dortíků přidávala chlebovou strouhanku, která je nezbytnou součástí receptu. Na básníkovy narozeniny se také od roku 1987 uděluje po něm nazvaná literární cena Runeberg-palkinto (Runebergova cena)[20][21]
Překlady do češtiny
- Král Fjalar (Kung Fjalar). Nový obzor, 4. ročník. Olomouc: Romuald Promberger 1914, č. 2, s. 66–68; č. 3, s. 123–126; č. 4, s. 163–168; č. 5–6, s. 226–230; č. 7-8, s. 289–292. Přeložil Bohumil Kyselý.
- V chladné pustě saarijarvské pláně (Bonden Paavo). Venkov, 15. ročník. Praha: Tiskařské a vydavatelské družstvo rolnické 1920, příl., s. 9. Přeložil Oldřich Heidrich, .
- Má zem (Vårt land). Malý čtenář, 59. ročník, Praha: Josef R. Vilímek 1939, č. 1, s. 7. Přeložil Břetislav Mencák.
- Štědrý večer (Julqvällen) – úryvek z epické skladby. In PALLAS, Gustav. Hvězdy severu. Kapitoly z kulturních dějin severských. Havlíčkův Brod: Jiří Chvojka 1948. S. 215–219. Přeložil Gustav Pallas.
- Labuť (Svanen), U pramene (Vid en källa) – dvě lyrické básně ze sbírek Dikter a Dikter II. In Bílé přeludy na vlnách. Antologie finské lyriky. Červený Kostelec: Pavel Mervart 2022. S. 73–76. uspořádal Michal Švec. Přeložil Michal Švec a Jan Dlask.
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f g h i j k KLINGE, Matti. Runeberg, Johan Ludvig. Kansallisbiografia. Henkilöhistoria. Dostupné online
- ↑ a b c d HEGR, Ladislav a kol. Slovník spisovatelů – Dánsko, Finsko, Norsko, Švédsko, Førské ostrovy, Island, Nizozemí, Belgie, Praha: Odeon 1967. S. 274.
- ↑ a b c d e HARTLOVÁ, Dagmar a kol. Slovník severských spisovatelů, Praha: Libri 1998. S. 382-383.
- ↑ a b c Johan Ludvig Runeberg. Encyclopædia Britannica. Dostupné online
- ↑ Ottův slovník naučný, 22. díl. Praha: Paseka a Argo 2000. S. 122.
- ↑ ŠVEC, Michal. Symbolika labutě ve finské poezii od lidové slovesnosti k symbolizmu: diplomová práce. Praha: Univerzita Karlova v Praze. Filozofická fakulta. Ústav lingvistiky a ugrofinistiky 2012. Vedoucí diplomové práce Jan Dlask. S. 53. Dostupné online
- ↑ BJELOBABA, Sonja. Johan Ludvig Runeberg. Svenskt översättarlexikon. Dostupné online
- ↑ Friaren från landet : lustspel. Doria. Dostupné online
- ↑ NORDBERG, Krister. Julqvällen, Samlade skrifter av Johan Ludvig Runeberg. Tolfte delen. II. Kommentar till Episka dikter: Julqvällen, Nadeschda, Kung Fjalar 2004. Dostupné online
- ↑ a b SCHOOLFIELD, George C. Poetry and Patriotism. Books from Finland 4/1985. Dostupné online
- ↑ Kuningas Fjalar ja kansalliskirjallisuus. J. V. Snelmann - Kootut Teokset. Dostupné online
- ↑ MACURA, Vladimíra kol. Slovník svétových literárních děl 2. M-Ž. Praha: Odeon 1988. S. 201.
- ↑ a b Runeberg, Johan Ludvig. Uppslagsverket Finland. Dostupné online
- ↑ Development as a composer of songs. The Jean Sibelius website. Dostupné onine
- ↑ The Finnish National Anthem. This Is Finland 2011. Dostupné online
- ↑ J. L. Runeberg. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Dostupné online
- ↑ KOSK. Michael. Ahlofors Bengt. Biografiskt lexikon för Finland. Dostupné online
- ↑ a b c d e f Johan Ludvig Runeberg. Internet Movie Database. Dostupné online
- ↑ Fänrik Ståls sägner. Česko-Slovenská filmová databáze. Dostupné online
- ↑ MAINO, Caroline. Runebergstårta. Kultursmakarna. Dostupné online
- ↑ ŠVEC, Michal. Runebergův den. Skandinávský dům. Dostupmé online
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Johan Ludvig Runeberg
- Plné texty děl autora Johan Ludvig Runeberg na projektu Gutenberg (anglicky)
Obrázky, zvuky či videa k tématu Johan Ludvig Runeberg na Wikimedia Commons
Autor Johan Ludvig Runeberg ve Wikizdrojích (anglicky)
Autor Johan Ludvig Runeberg ve Wikizdrojích (švédsky)
Dílo Johan Ludvig Runeberg ve Wikizdrojích (finsky)
- Online Books by ohan Ludvig Runeberg. The Online Books Page. Dostupné online
- ŠVEC, Michal. Johan Ludvig Runeberg. Skandinávský dům. Dostupné online
- Runeberg: a patriotic 19th-century rapper. This is Finland 2016. Dostupné online
- Johan Ludvig Runeberg. Nordic Authors, Projekt Runeberg. Dostupné online
- Johan Ludvig Runeberg. 375 Humanists. Dostupné online
>Text je dostupný pod licencí Creative Commons Uveďte autora – Zachovejte licenci, případně za dalších podmínek. Podrobnosti naleznete na stránce Podmínky užití.
Albert Edelfelt
5. únor
1804
Pietarsaari
Finsko#Švédská nadvláda
6. květen
1877
Porvoo
Finské velkoknížectví
Finské velkoknížectví
Ruské impérium
Kněz
Básník
Profesor
Finští Švédové
Alma mater
Královská akademie v Turku
Romantismus (literatura)
Finská hymna
Finská hymna
Řád polární hvězdy
Řád sv. Anny (Rusko)
Řád Dannebrog
Soubor:Johan Ludvig Runeberg autograf.png
Category:Johan Ludvig Runeberg
Wikimedia Commons
Johan Ludvig Runeberg
Wikimedia Commons
Souborný katalog České republiky
Q215339
5. únor
1804
Pietarsaari
Pietarsaari
6. květen
1877
Porvoo
Švédsko
Finsko
Kněz
Profesor
Romantismus (literatura)
Básník
Pietarsaari
Pietarsaari
Finští Švédové
Turku
Oulu
Vaasa
Královská akademie v Turku
Johan Vilhelm Snellman
Turkuská romantika
Helsinky
Zachris Topelius
Médeia
Eurípidés
Seneca
Johan Jakob Tengström
Soubor:Porvoo - Runeberg museum - 20180819143318.jpg
Porvoo
Porvoo
Epos
Vikingové
Finská válka
Soubor:Runeberg grave memorial 1.jpg
Soubor:Elgskyttarne.jpg
Soubor:MECHELIN(1894) p340 King Fjalar.jpg
Albert Edelfelt
Soubor:Fänrik Ståls sägner-first page.png
Lyrická poezie
Quintus Horatius Flaccus
Epika
Idyla
Hexametr
Komedie
Rusko-turecká válka (1828–1829)
Oidipus
Ossianovy zpěvy
James Macpherson
Esaias Tegnér
Vikingové
Incest
Keltové
Vyprávění praporčíka Ståla
Vyprávění praporčíka Ståla
Lyrická poezie
Epika
Romance
Balada
Finská válka
Finská hymna
Němci
Fredrik Pacius
Finská hymna
Povídka
Esej
Pietismus
Tragédie
Jean Sibelius
Finská hymna
Němci
Fredrik Pacius
Finská hymna
Libreto
Opera
Muzikál
Opereta
Švédsko
Krátký film
Němý film
Režie
Finsko
Film
Televizní film
Muzikál
Soubor:Johan Ludvig Runeberg.jpg
Řád polární hvězdy
Švédská akademie
Carská akademie umění
Olomouc
Romuald Promberger
Venkov (deník)
Praha
Malý čtenář
Nakladatelství a tiskárna Josef R. Vilímek
Gustav Pallas
Havlíčkův Brod
Jiří Chvojka
Červený Kostelec
Jan Dlask
Dagmar Hartlová
Ottův slovník naučný
Vladimír Macura
Souborný katalog České republiky
Projekt Gutenberg
Wikimedia Commons
Category:Johan Ludvig Runeberg
Wikimedia Commons
en:Author:Johan Ludvig Runeberg
sv:Author:Johan Ludvig Runeberg
fi:Johan Ludvig Runeberg
Q215339#identifiers|Editovat na Wikidatech
Q215339#identifiers|Editovat na Wikidatech
Autoritní kontrola
Q215339#identifiers
Národní knihovna České republiky
BIBSYS
Národní knihovna Španělska
Francouzská národní knihovna
CiNii
Gemeinsame Normdatei
Istituto centrale per il catalogo unico delle biblioteche italiane e per le informazioni bibliografiche
Mezinárodní standardní identifikátor jména
Library of Congress Control Number
Lotyšská národní knihovna
MusicBrainz
Australská národní knihovna
Řecká národní knihovna
Národní knihovna Izraele
Polská národní knihovna
Nizozemská královská knihovna
Polská národní knihovna
LIBRIS
SNAC
Univerzitní systém dokumentace
Trove
Virtual International Authority File
WorldCat
Portál:Obsah
Portál:Finsko
Portál:Lidé
Portál:Literatura
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Main Page
Wikipedia:Contents
Portal:Current events
Special:Random
Wikipedia:About
Wikipedia:Contact us
Special:FundraiserRedirector?utm source=donate&utm medium=sidebar&utm campaign=C13 en.wikipedia.org&uselang=en
Help:Contents
Help:Introduction
Wikipedia:Community portal
Special:RecentChanges
Wikipedia:File upload wizard
Main Page
Special:Search
Help:Introduction
Special:MyContributions
Special:MyTalk
يوهان لودفيغ رونيبيرغ
Johan Ludvig Runeberg
Юхан Людвіг Рунеберг
Юган Людвіг Рунэбэрг
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
یوهان لودویگ رونبری
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
요한 루드비그 루네베리
Յոհան Ռունեբերգ
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
לודוויג רונברג
Iohannes Ludovicus Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
يوهان لودفيج رونيبيرج
Johan Ludvig Runeberg
ユーハン・ルードヴィーグ・ルーネベリ
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Рунеберг, Йохан Людвиг
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Юган Людвіг Рунеберг
约翰·卢德维格·鲁内贝里
Special:EntityPage/Q215339#sitelinks-wikipedia
Johan Ludvig Runeberg
Talk:Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Special:WhatLinksHere/Johan Ludvig Runeberg
Special:RecentChangesLinked/Johan Ludvig Runeberg
Wikipedia:File Upload Wizard
Special:SpecialPages
Special:EntityPage/Q215339
Johan Ludvig Runeberg
Author:Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Main Page
Wikipedia:Contents
Portal:Current events
Special:Random
Wikipedia:About
Wikipedia:Contact us
Special:FundraiserRedirector?utm source=donate&utm medium=sidebar&utm campaign=C13 en.wikipedia.org&uselang=en
Help:Contents
Help:Introduction
Wikipedia:Community portal
Special:RecentChanges
Wikipedia:File upload wizard
Main Page
Special:Search
Help:Introduction
Special:MyContributions
Special:MyTalk
يوهان لودفيغ رونيبيرغ
Johan Ludvig Runeberg
Юхан Людвіг Рунеберг
Юган Людвіг Рунэбэрг
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
یوهان لودویگ رونبری
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
요한 루드비그 루네베리
Յոհան Ռունեբերգ
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
לודוויג רונברג
Iohannes Ludovicus Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
يوهان لودفيج رونيبيرج
Johan Ludvig Runeberg
ユーハン・ルードヴィーグ・ルーネベリ
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Рунеберг, Йохан Людвиг
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Юган Людвіг Рунеберг
约翰·卢德维格·鲁内贝里
Special:EntityPage/Q215339#sitelinks-wikipedia
Johan Ludvig Runeberg
Talk:Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg
Special:WhatLinksHere/Johan Ludvig Runeberg
Special:RecentChangesLinked/Johan Ludvig Runeberg
Wikipedia:File Upload Wizard
Updating...x
Text je dostupný za podmienok Creative
Commons Attribution/Share-Alike License 3.0 Unported; prípadne za ďalších
podmienok.
Podrobnejšie informácie nájdete na stránke Podmienky
použitia.